Bildspel
från 2006
GRÖNOMRÅDEN
INLEDNING
I maj år
2000 inlämnade medborgarkraften till Byggnadsnämnden i Göteborg
en rapport innehållande medborgarnas syn på hur området
Saltholmen - Långedrag bör planeras långsiktigt.
Beskrivningen av grönområdena där, har fått utgöra
stommen för nedanstående redogörelse.
( Bilder: Arne Person. Förstora bilderna genom
att klicka på dem!)
![](gif/giflt/4758dklt.gif)
Gång-
och Cykelleder
Över bergen på Vässingsö anordnas gångstigar.
Av naturmaterial iordningsställs i första hand befintliga stråk,
så att de utan större besvär kan utnyttjas för promenader.
Eventuella sittplatser måste vara oömma och utgöra en
del av naturen. (Stenar, trädstammar, stubbar).
Invånarna
i Älvsborg har länge diskuterat och önskat en sammanhängande
gång- cykelled utgående från Röda Sten, vidare
mot Nya Varvet, Käringberget, Långedrag, Saltholmen och Fiskebäck...
Park-
och rekreationsområden
Idag är den obebyggda marken oklart definierad och vanskött.
Detta kan bero på oklara ägo- och ansvarsförhållanden.
Det är viktigt att en klar uppdelning sker mellan t ex stadsparker,
lokala parker, naturområden och reservområden, samt att tankar
finns om dess innehåll och skötsel.
... En promenadstig från Långedrags hamn till Hjalmar Johanssons
varv och ner till Ängholmsgatan därefter upp på berget
till bronsåldersröset med sin magnifika utsikt.
KARTBILD
![](gif/4724dk.gif)
1. Öberget
(Det norra berget på Vässingsö)
Beskrivning av Ulla Sjöberg
![](gif/giflt/4753cklt.gif)
Utsikt mot Norra skärgården med GKSS i förgrunden
Fornlämning
- röse- se beskrivning från Göteborgs arkeologiska museum
(Stadsmuseét). Vid sidan av röset finns stensättningar,
även de gravar, sk urnegravar. Den döde har bränts, benen
rengjorts och lagts ner i en urna (=lerkruka). Sedan har man plockat sten
och jord från en bergsskreva, lagt ner urnan med de brända
benen, fyllt på med jord och täckt med stenar. Dessa gravar
som är mycket vanliga i Göteborgstrakten, är svåra
att upptäcka då de är bevuxna med gräs, ljung och
buskar (överjordade). De ligger på höjder, ofta i anslutning
till ett röse. dessa gravar är vanligtvis från yngre bronsålder
och äldsta järnålder ( 1000 fkr f ). Således är
hela krönet på Vässingen begravningsplats. Förmodligen
har även likbränningen ägt rum här.
..![](gif/giflt/4759aklt.gif)
Bronsåldersröset.................................
Utsikt mot Inre Hinsholmskilen med
...................................................
bronsåldersröset i förgrunden
Tilläggas
kan att långedragsborna förr hade sin "påskefyr"
på berget. Det var mest pojkarna som ägnade sig åt att
elda. Runt omkring på öarna hade man eldar, alltid högt
belägna, så att de syntes vida omkring. Det gällde, att
få sin eld att brinna längst. Man försökte på
alla sätt att lura varandra att tända. Då hände det
att man tände en "lurfyr" dvs en liten eld vid sidan av.
"Jaha, sa man då påp Brännö och Asperö,
"NU har man tänt i Långedrag, då tänder vi
också ppå!" Så stod man där med lång
näsa, när man förstått att man blivit lurad.
Pelaren
![](gif/giflt/4755aklt.gif)
varuprov
Pelaren som står på berget är endast ett varuprov
från Öfvedskloster, där man bröt sandsten ( Grand
Hotel i Lund och järnvägsstationen i Malmö bl a är
uppförda med sten därifrån). Man ville gärna sälja
sten även till Göteborg. Göteborgarna trodde dock inte,
att sandstenen skulle klara västkustens hårda och salta vindar.
Därför uppförde man pelaren för att bevisa motsatsen
(kring sekelskiftet ungefär). detta är alltså inget monument,
som en del tror.
![](gif/giflt/4760bklt.gif)
Röset och sandstenstoden
Flora
- På norra sidan av Vässingsö finns ett bestånd
av kantlök (berglök). Denna växt är fridlyst och finns
ej på någon annan plats i Göteborgsområdet.
![](gif/giflt/4763cklt.gif)
Villabebyggelse
vid
inre Hinsholmskilen
Gammal
väg - På begets sluttning mot parkeringsplatsen finns även
rester av den gamla väg som gått längs det igenfyllda
sundet. Den är byggd på ett fundament av kallmurad sten, mycket
gediget och vackert gjort. Tyvärr är den övervuxen av sly
liksom man även slängt skräp över den. Om man frilägger
vägen, kan man förutom att man får ett vackert blickfång
nyttja den som början av en promenadstig över berget.
![](gif/giflt/4758cklt.gif)
Motljusbild
med bron till Fotö i fonden
Fundamentet
till smedjan finns kvar. Det ligger bakom f d kiosken en bit upp
i berget. Framför detta finns en liten äng, som dock håller
på att växa igen.
I fonden framträder bron till Fotö
Hela området
(Öberget kallat) är skyddat genom en sk gränslinjemarkering,
vilket innebär, att ingen ytterligare bebyggelse får ske. En
dylik markering är ovanlig och finns endast på ytterligare
en plats i Göteborg, nämligen Djupedal påp Hisingen. markeringen
görs för kulturellt betydelsefulla områden för att
inte endast en fornlämning skall sparas utan även
hela området kring den.
Uppgiftslämnare har varit arkeolog Johan Wigforss,
Göteborgs Stadsmuseum samt Lars Arvidsson museechef.
2.
Ängholmsparken
....................
Ängholmsparken
................................... .....Regattagatan
Ängholmsparken
Från
"Öberget" kan man via flera vägar förflytta sig
till den centralt belägna Ängholmsparken som ansluter till det
södra berget på Vässingsö.
Sedan bostadsområdets tillkomst har parken varit ägnad öns
invånare. Så bör det vara även i fortsättningen.
3. Södra berget
.... ...![](gif/giflt/4738aklt.gif)
Nuvarande stig.....Det södra
bronsåldersröset
Det södra röset:Om man kommer norrifrån når
man det södra berget med sitt bronsåldersröse från
parken eller Regattagatan. Av uppsatt text kan man läsa att röset
är skadat och omplockat. Ursprungligen har det haft ett mer monumentalt
utseende. Spår av s k kallmurning i södra delen visar, att
delar av röset varit uppbyggt av stenar noggrant lagda på varandra.
Röse på bergkrön dateras vanligen till bronsåldern
(1500-500 f Kr). de byggdes över en kista av hällar avsedda
för skelett - eller brandbegravning av en individ.
........... ........![](gif/giflt/4740aklt.gif)
Röset
sett från öster med Valborgs Marina och varmbadhuset i fonden.
...
Från
en privat soffa har man en förnämlig utsikt över.Hinsholmskilen,
varmbadhuset och teletornet på Saltholmen.
.....
Om man vrider blicken något åt sydväst
ser man ................."Sockertoppen"
Saltholmsberget, färjeterminalen och Ängholmen.
........ .....![](gif/giflt/4737cklt.gif)
I bakgrunden ser man södra skärgården....................................Sundet
....![](gif/giflt/4743aklt.gif)
Sundet mellan
Ängholmen och Saltholmen
och
mellan Ängholmen och Vässingsö
.....
4.
Varvsområdet
Området
omfattas förutom av själva varvsområdet av den ej detaljplanelagda
delen av Palmsundsområdet. Se kartan!
Begäran om detaljplan har inlämnats.
Områdets betydelse för erhållande av ett allmänt
promenadstråk mellan Långedrag och Saltholmen är stort.
Enligt gamla avtal äger allmänheten rätt att gå utmed
stranden.
..... .....![](gif/giflt/Sextantgutslt.JPG)
Bryggan..................................Passagen............................Utsikt
från Sextantgatan
5.
Palmsundet
En del av området är
inte detaljplanelagt. För att garantera passage för allmänheten
från Gamla Hamnen och Långedragsudden till Öberget och
övriga Vässingsö är det nödvändigt att denna
del även inkluderas i föreslagen detaljplan.
![](gif/giflt/3vb02aklt.gif)
För den
bortre delen av parkeringsytan finns detaljplan.
.......
|