..............MEDBORGARKRAFTEN
........................FÖRSTA
SIDAN (ILLUSTRERADE VERSIONEN)
.......
.![](../gbg400ar/images/5874640.jpg)
::::::
{ .................................................................... 1 } .....BOSTADSKRISEN
2013
EGNA
FÖRSLAG 1.
Helheten; kraftbalansen Analyser och konsekvenser med historik, ägarformer
som bakgrund och framtidsforskningen som stöd. Motioner och pågående
ärenden beaktas. 2. Kortsiktigt och långsiktigt. (Brandkårsutryckning
kontra bostäder vi vill ha.) 3.
Befintliga beståndet av byggnader och tomter som kan omvandlas. Industribyggnader,
äldreboenden, lägenheter med köksingång, hus med stora
tomter, båtar, husvagnar, garage. 4.
Stad/Natur- anpassade stombyggnader för olika rörliga bostäder.
5.
Åtgärder som skapar jobb, inkomster och möjligheter att betala
för förmåner. Ex Social Science Park (Generator för hållbar
utveckling) 6.
Bostadstävlingar ( Samverkan mellan medborgarna och experterna) 7.
Översyn av lagar, regler och bestämmelser för att förenkla
och förbilliga etableringen av bostäder. (Regeringen) 8.
Förankra Staden vi vill ha , som en permanent väckarklocka. 9.
Förenklat regelverk (Alliansen) -- subventioner (S)
GÖTEBORG
400 ÅR; FÖRSLAG TILL GÖTEBORG & CO 31 Bostadsformer Inledning Hyresbostadsbristen
framhålls ofta som orsak till många problem i dagens samhälle.
Är fler hyreslägenheter lösningen? Utredningar idag påvisar
det oekonomiska i att bo i hyreslägenhet. Finns det alternativ, som leder
till hållbar utveckling? Något att utreda inför och redovisa
under jubileet! Beskrivning Under
lång tid har det ropats efter fler hyreslägenheter för de mindre
resursstarka familjerna. Nyligen påvisades att de stora förlorarna
när det gäller boendet varit just de som bott i hyreslägenheter.
Dvs de resurssvaga. Detta faktum pådriver försöken att finna
andra upplåtelse- och finansieringsformer och lokaliseringar för dem
som inte har möjligheter eller vilja att investera i bostadsrätter eller
villa. Ett sätt att angripa problemet är att i stället för
att ha fastigheten i centrum låta människan stå i centrum. Låta
hennes livsstil avgöra boendets kvaliteter. Ställa behov av hantverkshjälp
mot behov av teknisk standard, behov av närhet till natur mot närhet
till stadens puls, behov av fordon mot behov av gångstigar osv. En utveckling
av de s. k. månhabitaten där de boende utan att lämna bostaden
kan leva under långa tider skulle kunna utvecklas och utplaceras i naturområden
utan att krav ställs på gator och ledningssystem. Vissa livsstilar
innebär ett flackande liv mellan olika miljöer. En fast förrådsvolym
plus ett flertal korttidsboenden på olika ställen är kanske för
dem idealet. Under jubileet skulle ett stort antal sådana lägenheter
kunna ingå i utställningsområdet. En satsning på optimala
hus långsiktigt ekonomiska, ekologiskt konstruerade och livsstilsanpassade
skulle leda till många innovativa byggnader och lägenhetstyper som
i olika konstellationer skulle kunna bilda de mest skilda närmiljöer.
Hus i tät blandstad, i skogen och på vattnet skulle förverkligas. Det
skulle kunna bli en renessans för de små entreprenörerna med specialkompetenser. Nuvarande
monetära system är anpassat för produktionssamhället och dagens
värderingar. Livsstilssamhället kommer att kräva sina system anpassade
efter sina värderingar. Industrialismens krav på likriktning har
varit vägledande i samhällsplaneringen och arkitekturen. Många
är försöken att med "arkitektur" förändra industrialismens
livsmönster. Lika många är misslyckandena. En ny bärande
stadsbyggnadsteori kan nu utvecklas när vi övergår i livsstilssamhället. Vi
måste lyssna till dagens statistiska uppgifter om att ca 70 procent av alla
hushåll utgörs av ensamstående eller sammanboende utan barn och
30 procent av större hushåll med barn. Vi måste vara flexiblare
och vi måste ha fler funktioner i ett och samma rum. Ett byggnadskrav
i framtiden är att det inte skall hålla i evighet. Individualismen
framträder mer i dag. Vi önskar i stället förändringar.
Vi ser också olika bostadstyper för olika skeden i livet. Villan
är den mest eftertraktade bostadstypen. Kan villans kvaliteter, privathet
och individualitet överföras till flerfamiljshuset? Starkare miljöengagemang,
ändrade medievanor och intresse att bo i låga hus kan påverka
framtidens bostadsbyggande. Man förväntar sig att bostäderna
är energieffektiva och vill gärna ha kontroll över sin egen energiförbrukning.
De flesta vill bo inne i stan, men husen ska helst inte vara högre än
fyra våningar.
|