..............MEDBORGARKRAFTEN
........................FÖRSTA
SIDAN (ILLUSTRERADE VERSIONEN)
.......
.![](../gbg400ar/images/5874640.jpg)
::::::
{ .................................................................... 1 } .....BOSTADSKRISEN
2013
Ur artikel i DN Regeringen; Budgetförslag.
Gemensamma
tekniska byggregler i hela landet ska underlätta byggandet av fler och billigare
bostäder. Regeringen föreslår därför att kommunerna
inte ska kunna ställa krav som går längre än de nationella
normerna. Skriver bostadsminister Stefan Attefall (KD). Regeringen
föreslår därför att det framöver inte längre ska
vara möjligt för kommunerna att ställa egna tekniska egenskapskrav,
det vill säga krav som går längre än de nationella normerna
när det ska byggas villor, bostadsrätter och hyresrätter i kommunen.
Förslaget kommer inom kort att gå ut på remiss och målet
är att det ska träda i kraft under 2015. Stefan
Attefall (KD), bostadsminister
Ur
ETC GÖTEBORG HYRESGÄSTFÖRENINGEN Oavsett om regeringen väljer
att tänka om när det gäller statligt investeringsstöd eller
inte löser inte det den akuta situationen. Det kommer att ta år innan
bristen är bortbyggd och i väntan på det behöver den akuta
situationen lösas. Det har redan framförts en rad förslag,
till exempel att bygga mer utanför centrum för att undvika överklaganden
och bygga om nedlagda äldreboenden och andra kommunala lokaler som i dag
bara står och tickar pengar. Eller varför inte utnyttja vattnet
i Göteborg? Om det går att ha flytande hotell i älven borde det
vara fullt möjligt att även ha bostäder där? Ta vara på
de många idéer som redan finns och framför allt, gör något
nu. Anna Lönn Lundbäck, Regionchef Hyresgästföreningen
västra Sverige
Ur
DN Budgetförslag.
Gemensamma tekniska byggregler i hela landet ska underlätta byggandet
av fler och billigare bostäder skriver bostadsminister Stefan Attefall
(KD). I dag har landets kommuner ett lapptäcke av olika tekniska egna
särkrav på byggnader. Det kan handla om exempelvis energi och tillgänglighet.
Krav som går utöver nationella byggregler och som kommunerna ålägger
dem som ska bygga i kommunen. Konsekvensen blir att det är svårt
att utveckla ett hus som kan uppföras på många olika platser
i Sverige. Antingen får fabriken ställas om för de olika kraven
eller så får huset byggas på plats. Oavsett så blir resultatet
detsamma - längre byggtid och högre kostnader. Små och medelstora
företag har också svårt att konkurrera, eftersom de inte har
samma resurser som byggjättarna att rita varje hus från grunden och
ställa om sina fabriker utifrån lokala önskemål.
Byggkravsutredningen
(SOU 2012:86) har i sitt arbete under förra året konstaterat att kostnaden
för nya bostäder ökar med 10-15 procent som en följd av de
särkrav som olika kommuner ställer utöver de nationella byggnormerna...
Låt oss göra en enkel jämförelse: för 80 år sedan
kostade en ny Volvo och en ny villa - exklusive mark - ungefär lika mycket
att producera. I dag får du fem nya Volvo V70 för en standardbostad.
De billigaste varianterna av bostäder, till exempel SABO:s kombohus och kataloghus,
motsvarar 3-4 nya bilar hos bilhandlaren, medan kostnaden i exklusiva områden
som Norra Djurgårdsstaden i Stockholm motsvarar tio nya V70. Markpriserna
oräknade. Hur har det blivit så? Svaret är enkelt. Bilindustrin
har tillåtits industrialisera, standardisera och optimera produktions-systemen.
Regelverken sätts ofta på EU- eller världsnivå. I byggindustrin
har däremot floran av kommunala särkrav motverkat utvecklingen.
Regeringen
föreslår därför att det framöver inte längre ska
vara möjligt för kommunerna att ställa egna tekniska egenskapskrav.
De kritiker som säger att detta skulle sätta stopp för
innovativa byggprojekt med miljöprofil har fel. Många byggbolag bygger
i dag med långt skarpare egna gränser än Boverkets regler.
Men
kommunerna ska inte kunna sätta egna, specifika tekniska regler som de kräver
att byggbolagen håller sig till. Det blir spretigt och dyrt och drabbar
i slutändan de boende genom högre priser på bostäder. Stefan
Attefall (KD), bostadsminister
Ur
artikel i GP Folkpartiet När
det talas om tillgänglighet och utanförskap i boendet är det oftast
fysisk tillgänglighet som förs fram. Den är viktig men det ekonomiska
utanförskapet är det största hindret för att bryta mönstret
att få en stad för alla. Strategi
för billigare boende Folkpartiet har i en motion till kommunfullmäktige
föreslagit att ta fram en strategi för hur vi kan bygga billigare bostäder,
såväl hyres- som bostadsrätter, samt bevara äldre lägenheter
med låg hyra. Det absolut nödvändigt att se över möjligheterna
att skapa billigare bostäder för att få till en blandad bebyggelse
som är värd namnet. Om det inte görs något åt det kommer
de nya bostäder som nu byggs med höga prisbilder bli otillgängliga
för många.
För att ändra på detta måste
vi lägga om kursen rejält. När det talas om tillgänglighet
och utanförskap i boendet är det oftast fysisk tillgänglighet som
förs fram. Den är viktig men det ekonomiska utanförskapet är
det största hindret för att bryta mönstret att få en stad
för alla.
Det
är därför Folkparitet föreslår att man tar fram en strategi
i staden för hur man kan bygga billigare bostäder och bevara de äldre
lägenheter där hyran är låg. Våra förslag är
en blandning av olika åtgärder och idéer som bör prövas,
men det finns säkert många fler bra idéer som kan inrymmas i
strategin. Förslagen
är bland annat att staden använder markanvisningstävlingar med
direktiv på att viss del av bostäderna ska vara billiga hyresrätter,
att man undersöker om mark som inte kommer att användas under många
år kan bebyggas med tillfälliga bostäder, att man prövar
med att lägga parkeringshus i närheten av bostäder i stället
för att bygga parkeringar under husen, att våga ifrågasätta
riktlinjer som fördyrar byggandet samt att ta fram en plan för långsiktigt
bevarande av befintliga lägenheter med låg hyra.
BoKlok
Housing AB. Låt
oss samarbeta för billigare bostäder Publicerad: 2010-10-06 08:10,
Uppdaterad: 2011-11-02 Ansvaret för att lösa bostadsbristen är
delat mellan beslutsfattare och bostadsutvecklare. Det finns sätt att lösa
de problem som idag sätter käppar i hjulen för en ökad bostadsproduktion...
Ett annat problem är oskäligt långa överklaganden. Förenklas
reglerna så skapas en snabbare process för alla inblandade parter. För
att öka produktiviteten och bygga billigare bostäder utan att sänka
kvalitén behöver vi varandra skriver Jonas Spangenberg, VD,
BoKlok Housing AB.
Motion
2013/14:C468 Bostadskrisen
Förslag
till riksdagsbeslut ... Bostäder i Sverige är generellt redan kraftigt
övervärderade och bostadsbubblan fortsätter tyvärr att expandera.
Det normala borde vara att en bostadsrätt eller villa sjunker i pris med
cirka 20 procent när den första ägaren sätter nyckeln i dörren.
Nu stiger den kanske med 20 procent i stället vilket är helt absurt. Värdestegringsspiralen
på ägda bostäder har smittat av sig på hyresrätterna,
bland annat genom ombildning till bostads-rätter, och lett till de abnorma
hyresnivåer vi ser idag.
Som EU-land finns det enligt EU-rätten
enbart en lösning för det allmänna att förvalta bostäder
utan att utsätta dem för marknadens prisdrivande mekanism och det är
att förvalta dem med sociala förturer. Regeringen bör därför
som ett första steg för att lösa bostadskrisen låta utreda
hur de kommunala fastighetsbolagen ska kunna ombildas till bolag med sociala förturer.
Detta måste ske innan dessa bolag hinner säljas till den privata marknaden.
Någon annan väg att återgå till så kallade bruksvärdehyror
torde inte finnas inom EU:s ram. Riksdagen bör därför ge regeringen
till känna som sin uppfattning att en sådan utredning bör tillsättas.
Finansiering
av nybyggnation Grundorsaken till att det byggs för lite bostäder
är att bostaden numera i första hand är en finansiell placering,
i andra hand en symbol eller markör för identitet och/eller framgång
och först i tredje eller fjärde hand en bostad i normal bemärkelse.
Samtliga
berörda intressenter i bostadsbyggandet har därför starka intressen
i att byggandet hålls på en låg nivå. Bankerna är
rädda för sina kraftigt uppblåsta säkerheter, kommunpolitikerna
vill inte riskera sina väljares fastighetsvärden genom att släpa
fram nya bostäder, byggföretagen tjänar mer på att inte bygga
på sina byggrätter än att göra det, fastighetsförvaltarna
höjer hellre hyrorna på de bostäder de förvaltar än
tar risken att utöka sitt bestånd och så vidare. Pensionsförvaltarna
byter bostadsbestånd med varandra och trissar vid varje byte upp priset
så att det ska se ut som om värdet i fonderna ökar trotts att
det är samma bostäder det handlar om, bubblan växer hela tiden.
Statens
kan bryta detta på delar av bostadsmarknaden genom att utöva den makt
staten har. En väg är att lagstifta om att banksystemet delas upp i
skilda banker för affärsverksamhet och spekulation och gamla hederliga
sparkassor för medborgarnas bostadsfinansiering. Om
detta finns en separat motion från miljöpartister.
Eftersom bostäder har varit det mest lönsamma investeringsobjekten de
senaste 30 åren enligt Dagens samhälle så borde det ändå
vara en tämligen bra strategi för pensionärerna att långsiktigt
äga nybyggda bostäder. Ett extra tillskott av bostäder på
denna nivå varje år borde dessutom kunna bidra till att bromsa ökningstakten
av hyresnivåerna vilket i slutändan de flesta pensionärer har
glädje av...
Regeringen bör därför utreda förändringar
av regelverket för AP-fonderna så att fondkapitalet kan användas
både för uppbyggande av finansiell säkerhet och för att bidra
till att lösa bostadsbristen i landet. Stockholm den 3 oktober 2013
Jan Lindholm (MP)
Ur
Hyresgästföreningen: "Vi
står inför en regelrätt bostadskris" Bostadsbristen
i Sverige är på väg att bli så pass akut att vi står
inför en regelrätt bostadskris.
En grundläggande orsak
till det låga byggandet av hyresrätter är att hyresrätten
är missgynnad skattemässigt. Medan den som äger sitt boende
kan göra både ränteavdrag och ROT-avdrag finns det inga stimulanser
som hyresgästerna kan ta del av. Det innebär att hyresgäster i
snitt betalar 14 000 kronor mer i skatt varje år. Bara på grund av
att de bor i hyresrätt. Trots
det så kommer bostadsfrågan långt ned på den politiska
agendan. Det finns inget land med marknadshyror som inte också tvingas
ha någon form av sociala bostäder. Och det vill vi inte ha i Sverige
- om det råder stor enighet. En så kallad "fri hyressättning"
leder också till att människor tvingas lämna sina hem, för
att de inte längre har råd att bo kvar. Vart de ska ta vägen talas
det inte om. I nyproducerade hyresrätter ger lagen möjlighet att
tillämpa en friare hyressättning, så kallade presumtionshyror.
"Ta bort hyrskatten" Det är dags för politiken
att ta sitt ansvar för att åtgärda den ekonomiska obalansen, ta
bort hyrskatten och se till att stimulera byggnation av fler hyresrätter.
Snart ger vi oss in i en valrörelse. Vår uppmaning till de politiska
partierna är: Lyft fram bostadspolitiken i era valprogram! Ge hyresrätten
rättvisa ekonomiska villkor! Det tjänar både samhället och
människorna på! Hyresgästföreningen region Mitt Uttalande
taget vid Hyresgästföreningen Region Mitts måldialog i Borlänge
12-13 oktober 2013
Boverket;
Nya regler Värdeskapande
samspel Ingen
ändring i sikte i bostadskrisens Sverige 01.08.2013
Det har blivit
omöjligt att bygga billiga hyreslägenheter. Sverige närmar sig
snabbt en akut bostadskris. Befolkningen ökar med cirka 80 000 varje år.
Dessutom har vi Europas näst kraftigaste urbanisering och den påverkar
inte bara de tre storstadsregionerna. För att hålla jämna steg
borde vi bygga 30 000-40 000 bostäder per år. I stället byggs
bara cirka 20 000. Mest oroande är att utvecklingen går åt
fel håll. Sedan 2006 har småhusbyggandet minskat med 70 procent
och hotar nu att radera ut en hel bransch. Motsvarande sifror för hyreslägenheter
är 62 procent och för flerbostadshus 56 procent. Lyckligtvis har
både regeringen och oppositionspartierna fått upp ögonen för
bostadsfrågan. Ett antal goda åtgärder har vidtagits när
det gäller regelförenklingar och man ifrågasätter också
kommunernas planmonopol. Men tyvärr spretar analysen och inget parti kan
ge en sammanhängande förklaring till det minskande byggandet. Vi
kan nu konstatera att nedgången började när fastighetskatten avskaffades
och de nya reglerna för reavinstskatten, den så kallade fyttskatten,
infördes 2008. Tillsammans med generösa rot-bidrag blev det nu mer attraktivt
för äldre hushåll att bo kvar i den alltför stora villan
och därmed bröts den första länken i det som kallas flyttkedjan
- att billiga lägenheter blir lediga när välbeställda hushåll
flyttar till en ny bostad. Nedgången förstärktes sedan av finanskrisen
som gjorde det svårare för mindre byggföretag att få finansiering
och snart därefter infördes bolånetaket. Förr var det vanligt
att ett nybildat par gick till banken för att låna till sin första
bostad. I dag krävs det att man har 15 procent i eget sparande. Det innebär
att hushållet behöver 375 000 kronor i insats för att köpa
en villa för cirka 2,5 miljoner kronor. I maj 2011 ändrades dessutom
villkoren för de kommunala bostadsföretagen. Nu ska alla byggprojekt
genomföras med marknadsmässig avkastning, utan möjligheter att
jämna ut kostnaderna inom beståndet. I praktiken har det därmed
blivit omöjligt att bygga billiga hyreslägenheter. Oavsett avsikten
blir det samlade resultatet av de åtgärder som politikerna vidtagit
att ungdomar och andra med svag ställning på bostadsmarknaden hänvisas
till den dyra andrahandsmarknaden - där hyrorna dessutom släppts fria
nyligen. Helt uppenbart har politikerna satt sig själva i en rävsax.
Samtliga partier önskar ett ökat bostadsbyggande, men en serie politiska
beslut har snarare förvärrat situationen. Nu måste det till ett
samlat helhetsgrepp och det brådskar!
Dagens
Arena Lennart
Weiss (S): Bostadskrisens glömda grundbult Publicerat 25 februari, 2013
av Debatt
För första gången sedan välfärdssamhället
växte fram får vi i dag en medveten politik som gör det betydligt
svårare för de allra svagaste hushållen att skaffa en bostad.
Bakom de frågor som i dag dominerar den politiska dagordningen; sysselsättningen
och finansieringen av välfärden ligger en gammal paradfråga, medvetet
bortglömd i 20 år, och jäser. Bostadsfrågan.
Likt
en hotande lavin väntar den bara på en utlösande faktor och när
den väl kommer i rörelse är det mycket som talar för att den
kommer att drabba politikerna med samma kraft som skedde på 1960-talet.
För vi närmar oss åter en bostadskris. Sverige
är det land i Europa som näst efter Norge har den kraftigaste urbaniseringen.
För att hålla jämna steg borde vi bygga mellan 30 000-40 000 lägenheter
årligen. Årligen byggs runt 20 000 bostäder, att jämföra
med cirka 30 000 per år i Norge och Finland...
I dessa två
faktorer, bolånetaket och bankernas restriktioner finns således de
viktigaste förklaringarna till att byggandet sedan 2006 rasat med 50 procent
och småhusproduktionen med 80 procent, vilket i praktiken innebär att
den branschen snart är utplånad. Inför detta faktum står
våra politiker märkligt handfallna. Regeringen vidtar visserligen
åtgärder för att förenkla och påskynda planprocessen.
De är i allt väsentligt bra men löser inte kärnproblemet.
Oppositionen säger "bygg!", en paroll som tyvärr ekar tomt
när den varken backas upp av en hållbar analys eller konkreta åtgärder.
Men säger inte Socialdemokraterna "jobb, jobb, jobb"? Och sa vi
inte förr att bostadsbyggandet är motorn i ekonomin i en lågkonjunktur?
Så varför kopplas inte dessa frågor samman i dag? Förklaringen
sitter i en bristande analys av bostadsbyggandets finansiella frågor och
detta problem har skapats av politiken själv. För 20 år sedan
flyttade politikerna under fullt samförstånd ansvaret för bostadsförsörjningen
från samhället till hushållen. Kostnaden för det samhällsdrivna
byggandet hade blivit för dyrt och resurserna behövdes till annat. Genom
bankernas beredvillighet att låna ut rullade det ändå på
ganska väl ända till nu när det plötsligt gått upp för
Riksbanken och Finansinspektionen att det systemskifte som genomförts på
bostadsmarknaden leder till att hushållens skulder (på total nivå)
ökar. Nu oroas myndigheterna av stigande priser och att skuldsättningen
ska hota den finansiella stabiliteten. Mycket talar för att det är en
starkt överdriven oro, grundat på ett bristfälligt faktaunderlag. En
färsk analys gjord av analysföretaget Evidens visar att bopriserna kan
förklaras av fundamentala faktorer som BNP, inflation, befolkningsutveckling,
reallöner med mera. Genom att jämföra med nyproducerade hyresrätter,
som i praktiken är marknadsprissatta, kan man se att priserna på bostadsrätter
är rimliga. Analysen visar vidare att hushållens tillgångar överträffar
skulderna med x 3 vilket gör dem rejält stryktåliga. Det är
uppenbart att det finns ett fundamentalt kunskapsproblem. Sedan bostadsfrågan
lämnade dagordningen är det få som i dag intresserar sig för
bakomliggande sammanhang. Och vem vågar utmana Riksbanken och Finansinspektionen
när de framträder med allvarlig min och talar om risker? Lennart
Weiss, medlem i S i Stockholm
BYGVÄRLDEN Finskt
sisu ska lösa bostadskrisen Det byggs hälften så många
bostäder som behövs i Sverige. Nu presenterar NCC ett finskt recept
för att ge fler svenskar tak över huvudet.
Han efterfrågar
en nationell strategi för svensk bostadsförsörjning och vill se
ett långsiktigt politiskt samarbete över blockgränserna.
NCC
föreslår att den kommunala markhanteringen ska reformeras utifrån
finska HITAS-modellen. Den går ut på att kommunerna fokuserar på
kvalitet och bostadskostnad i stället för att maximera priset på
marken. På så sätt kan kommunerna driva på bostadsmarknadens
utveckling och samtidigt hålla priserna för bostäder nere. En
annan ingrediens som NCC vill se i den nationella strategin är att planförfarandet
förenklas enligt tysk bygglagstiftning - något som regeringen redan
börjat titta på efter en utredning av Plan- och bygglagen som presenterades
i maj. NCC vill samtidigt begränsa tiden för överklaganden hos
Länsstyrelsen och ersätta kommunala särkrav med skärpta enhetliga
krav. De efterfrågar också tuffare nationella energikrav som gäller
för hela Norden. Marie Bergström
Man
med 93.000 egna bostäder orsak till bostadskrisen i Stockholm Publicerad:
2013-04-09
Det pågår en bostadskris i Stockholm. Antalet
människor som aktivt söker en bostad via någon av de största
bostadsköerna ökar för varje år. 2011 uppgick dessa till
närmare 400.000 personer. En svårtillgänglig bostadsmarknad,
få lägenheter och lågt bostadsbyggande och trafiklandstingsrådet
Christer G. Wennerholm tros ha varit anledningarna till varför. Men nu
framkommer nya uppgifter som gör gällande att en enda person kan vara
en stor del av krisen. Enligt uppgifter äger Göran Eriksson, 39-årig
entreprenör, 93.000 lägenheter bara i Stockholms Stad. Lägenheter
som han själv bor i: - Ja, det stämmer. Jag äger 93.000 lägenheter
i Stockholms Stad. På frågan vad Göran Eriksson gör
med alla dessa lägenheter, svarar han: - Det är 93.000 lägenheter
som jag bor i. Inte samtidigt, men då och då. När jag inte reser
utomlands eller bor på hotell. Enligt Göran Eriksson går "en
tredjedel" av hans inkomster till att betala avgifter för de många
lägenheterna. - Precis som de flesta andra i Stockholm, säger han. Göran
Eriksson anser inte att det är osolidariskt att han bor i 93.000 lägenheter
medan Stockholmarna genomlider en bostadskris: - "Osolidariskt"?
Haha. Nej, alla människor har den här möjligheten, om de bara vill.
- Det handlar om valfrihet. Nu har jag valt att köpa och bo i 93.000
lägenheter. Hur skulle det se ut om jag inte hade valfriheten att köpa
och bo i dessa lägenheter? Vill ni ha det som i Sovjet? |