|
sammanfattning
av sidan SENIOR
2005 konstaterar: Åldrandet
är en långsam process utan bestämda gränser och med en stor
variation mellan olika människor. Det finns stora möjligheter att påverka
den del av åldrandet som har att göra med att människor lever
eller har levat i en viss miljö. Med
ett livsloppsperspektiv kan åldrandet ses som en del av hela livet, lika
sammansatt och värdefull som de andra delarna. Om man ser åldrandet
på det sättet blir det tydligare hur ålder och åldersnormer
påverkar människors möjligheter, förväntningar och beteenden
under livet. SENIOR
2005 anser:
De ålderstrappor som fortfarande finns i samhället måste rivas.
Åldersnormer får inte vara avgörande för människors
delaktighet och inflytande eller för deras möjligheter att utvecklas.
| ![](../images3lt/3451bbblt.jpg) |
|
..SENIORER Ur
sammanfattningen av SENIOR 2005
Att åldras 2.1 Vad är åldrande? SENIOR
2005 konstaterar: Åldrandet är en långsam process utan
bestämda gränser och med en stor variation mellan olika människor.
Det finns stora möjligheter att påverka den del av åldrandet
som har att göra med att människor lever eller har levat i en viss miljö.
Ofta påverkar miljöfaktorer även sådana förändringar
som ger intryck av att bero på biologiska förhållanden.
Gamla myter om åldrandet och äldre personer förvränger dock
ofta perspektivet. De förstärker negativa attityder och stereotyper
som kan skada människors hälsa, självkänsla och oberoende.
I samhällsekonomiska analyser avförs människor efter 65 års
ålder ofta automatiskt från den "arbetsföra" eller
"produktiva" delen av befolkningen. Och när ordet "äldre"
används så är det ofta enbart knutet till vård- och omsorgsområdet.
Det gäller t.ex. äldrenämnder och äldreombudsmän.
Med ett livsloppsperspektiv kan åldrandet ses som en del av hela livet,
lika sammansatt och värdefull som de andra delarna. Om man ser åldrandet
på det sättet blir det tydligare hur ålder och åldersnormer
påverkar människors möjligheter, förväntningar och beteenden
under livet. Åldersnormer kan beskrivas som enhetliga uppfattningar om den
"typiska" åldern då man innehar vissa roller under livsloppet.
Istället för att se "de äldre" som en enhetlig grupp
kan man med ett livsloppsperspektiv också urskilja de särskilda livserfarenheter
som olika åldersgrupper har gjort under tidigare delar av livet. Bilden
av äldre bestäms till stora delar av samhällets struktur och maktförhållanden.
I dag överväger de negativa bilderna i vår del av världen.
Men det blir vanligare med positiva bilder av äldre som konsumenter av varor
och tjänster och som aktiva i olika fritidsverksamheter. Bilder av äldre
människor som producenter saknas däremot nästan helt. SENIOR
2005 anser: · Att ersätta "negativa bilder" med
"positiva bilder" löser inte det grundläggande problemet med
myter om åldrandet och äldre personer. Istället måste vi
alla vara öppna för att människor är och vill vara olika varandra
oavsett ålder. · Livsloppsperspektivet bör uppmärksammas
mer i analyser och beslut som påverkar såväl äldre personer
som synen på åldrandet i samhället. 2.2 Biologi och psyke
SENIOR 2005 konstaterar: Åldrandet är något normalt
och inte någon sjukdom... Åldrandet innebär ofta anpassningar
till genomgripande förändringar. Det grundläggande för ett
bra liv för äldre personer är i stora delar detsamma som för
yngre: en trygg ekonomi, god hälsa, ett bra socialt nätverk, meningsfull
sysselsättning och att kunna bestämma över sitt liv. Attt
ha tillgång till flera meningsfulla livsområden kan minska sårbarheten
och öka möjligheterna att skapa och bevara sammanhang i tillvaron
vid förändringar och förluster... Forskare har dock pekat
på att mer successiva övergångar mellan förvärvsarbete
och pensionering kan göra det lättare att hitta och utöva engagerande
aktiviteter även efter pensioneringen. SENIOR 2005 anser:
För att underlätta den enskildes anpassning till åldrandet är
det viktigt att fler äldre personer får tillgång till flera meningsfulla
livsområden och till successiva övergångar mellan förvärvsarbete
och pensionering. 2.3 Kultur och samhälle SENIOR 2005
konstaterar: Ålder och åldrande är genomsyrat av sociala
och kulturella innebörder. Genom kulturer och epoker har ett genomgående
drag i inställningen till äldre människor och till hög ålder
varit kluvenhet, ambivalens. Hög ålder har representerat både
visdom och skröplighet, respekt och förakt, prestige och lidande.
Ålder har sedan länge spelat en viktig roll när det gäller
att dela in människors liv i olika faser. Under det senaste seklet har livsloppet
institutionaliserats och kronologiserats i tre separata fack: skolgång,
arbete och livet efter pensioneringen. Samtidigt tycks människor lägga
större vikt vid annat än kronologiskt bundna fack och roller när
de ser på sig själva. Det moderna konsumtionssamhället har
inneburit en ökad individualisering av livsloppet. Att hålla olika
möjligheter öppna och undvika fastlåsningar vid en viss identitet
blir allt viktigare för människor. Även i högre åldrar
är det troligt att fler kommer att söka nya utmaningar och individuella
kombinationer av aktivitet och avkoppling. Åldrandet blir då också
alltmer den enskildes eget val och ansvar. Under senare år har begreppet
"ålderism" börjat användas av forskare som studerar
hur ålder och åldersnormer begränsar äldre människors
möjligheter att delta på samma villkor som andra i arbetsliv och samhällsliv.
På svenska har "ålderism" definierats som "stereotypa
föreställningar eller diskriminering som utgår från en människas
ålder". Ålderism är dock ett omdebatterat begrepp.
SENIOR 2005 anser: De ålderstrappor som fortfarande finns
i samhället måste rivas. Åldersnormer får inte vara
avgörande för människors delaktighet och inflytande eller för
deras möjligheter att utvecklas. · En ökad individualisering
av livsloppet behöver mötas genom fler möjligheter till individuella
kombinationer av aktivitet och avkoppling även i högre åldrar.
2.4 Åldrande, genus och etnicitet SENIOR 2005 konstaterar:
Många tidigare skillnader mellan kvinnor och män består
under åldrandet. I vissa fall kan de även fördjupas. Dessutom
är äldre kvinnor ofta utsatta för dubbla negativa attityder. Men
åldrandet kan också innebära nya möjligheter till frigörelse
från roller och normer för både kvinnor och män. Det kan
handla om en ny frihet att leva oberoende och finna äkthet bortom förväntade
roller. Åldrandet kan också innebära att traditionellt "manligt"
och "kvinnligt" beteende blandas och byts. Som anhöriga får
män möjligheter att ta på sig vårdande uppgifter, medan
många kvinnor får huvudansvaret för t.ex. hushållets ekonomi
när deras män blir sjuka. Begreppen "etnicitet" och "kultur"
kan inte ensamma förklara invandrares erfarenheter, nuvarande livssituation
och framtidsvyer. Tvärtom kan de lätt skymma betydelsen av bl.a. socialt
utanförskap och ekonomiska omständigheter. Istället för att
beskriva etniska grupper som väl avgränsade enheter behövs en öppenhet
för att alla människor - oavsett ålder - är kulturellt föränderliga.
Samtidigt behöver olika hierarkier, även etniska, uppmärksammas
när det gäller bl.a. boende, inkomst, möjligheter på arbetsmarknaden
och individernas handlingsutrymme att forma sina liv. SENIOR 2005 anser:
· Det behövs mer forskning om åldrande i relation till genus
och etnicitet, men också om bl.a. funktionshinder och socioekonomiska förhållanden.
Bristen på kunskap om hur dessa faktorer påverkar och samverkar med
livslopp och åldrande är oroande. Skillnader mellan individer och grupper
tenderar att öka med stigande ålder. Nästa
sida! Åter
startsidan! ..Åter
forum Synpunkter!....Inlägg
|