|
sammanfattning
av sidan SENIOR
2005 konstaterar:
De nationella mål som riksdagen beslutat om för äldrepolitiken
omfattar både insatser av äldre personer och insatser som andra kan
göra för äldre personer. Vår beskrivning av åldrandet
och en åldrande befolkning understryker att äldre människors egna
insatser de närmaste decennierna får en allt större betydelse
inom många områden för att skapa, öka, byta och i vissa
fall fördela värden av olika slag. SENIOR
2005 konstaterar:
Med flexiblare livsloppsmönster kan utbildning, arbete, samhällsengagemang
och fritid bli parallella spår i alla åldrar och inte bara aktiviteter
förknippade med vissa åldrar. Flexiblare livsloppsmönster kan
bidra till en frigörelse från roller och begränsningar som i dag
utgår från uppdelningen av livsloppet i avgränsade fack.
SENIOR
2005 konstaterar:
Det generationsöverskridande perspektivet är påfallande klent
utvecklat i Sverige. I flera andra länder finns särskilda program för
arbete över generationsgränser. | ![](../images3lt/3439bbblt.jpg) |
|
..SENIORER Ur
sammanfattningen av SENIOR 2005 4
Fyra nycklar till framtiden 4.2 Människans värde och väl
SENIOR 2005 anser: · Äldrepolitiken behöver, som
all annan politik, en värdegrund som hävdar människans värde
och människans väl. Utifrån idéerna om människans
värde och väl kan övergripande etiska argument urskiljas. Det gäller
särskilt mänskliga och medborgerliga fri- och rättigheter, humanitet
och solidaritet. 4.3 Behövs det en särskild äldrepolitik?
SENIOR 2005 konstaterar: De nationella mål som riksdagen beslutat
om för äldrepolitiken omfattar både insatser av äldre personer
och insatser som andra kan göra för äldre personer. Vår beskrivning
av åldrandet och en åldrande befolkning understryker att äldre
människors egna insatser de närmaste decennierna får en allt större
betydelse inom många områden för att skapa, öka, byta och
i vissa fall fördela värden av olika slag. Förekomsten av
en särskild äldrepolitik kan leda till att föreställningen
om äldre som en särskild kategori befästs och att människor
i högre åldrar inte uppmärksammas inom arbetsmarknadspolitik,
demokratipolitik, kulturpolitik, bostadspolitik och andra politikområden.
SENIOR 2005 anser: · De politiska insatser som omfattar
insatser av äldre människor behöver utvecklas. Frågor som
gäller människors möjligheter till inflytande, delaktighet och
aktivitet måste integreras inom de olika politikområden som berörs.
En sådan mainstreaming får dock inte leda till att aspekter som gäller
åldrande och äldre personer osynliggörs. Under en begränsad
period behövs en ram för samordnade insatser på nationell nivå
i syfte att möjliggöra integreringen. När vi här skriver om
äldrepolitik är det denna särskilda och avgränsade betydelse
som vi syftar på. · Ett förverkligande av den framtidsbild
som vi skisserar kräver följande insatser: riv ålderstrappan och
forma flexiblare livsloppsmönster, bryt åldersbarriärer, planera
för aktivt åldrande och stärk ömsesidighet och ansvarstagande
över generationsgränser. 4.4
Riv ålderstrappan - forma flexiblare livsloppsmönster SENIOR
2005 konstaterar: Med flexiblare livsloppsmönster kan utbildning,
arbete, samhällsengagemang och fritid bli parallella spår i alla åldrar
och inte bara aktiviteter förknippade med vissa åldrar. Flexiblare
livsloppsmönster kan bidra till en frigörelse från roller och
begränsningar som i dag utgår från uppdelningen av livsloppet
i avgränsade fack. Den frigörelsen behöver inte begränsas
till åren kring pensionsåldern och därefter. Större möjligheter
till karriär och vidareutbildning i 50-årsåldern skulle också
kunna underlätta för människor att ägna mer tid åt bl.a.
sina barn när man är i 30- och 40-årsåldern. Det nya
svenska pensionssystemet understödjer en sådan flexibilitet. Det ger
möjligheter till flexibla kombinationer av förvärvsarbete och pensionering,
men också ekonomiska incitament för förvärvsarbete högt
upp i åren, även förvärvsarbete efter 70 års ålder
bidrar till att höja pensionssumman. En diskussion om ändrade livsloppsmönster
i 60- och 70-årsåldern behöver inte heller överskuggas av
hot om minskade pensionsnivåer. Kvinnors ökade förvärvsarbete
under 1900-talet visar att livsloppsmönster kan ändras på ganska
kort tid. Samtidigt måste sådana livsloppsförnyelser få
tillåtas ta tid. Ytterst berör de människors förväntningar
på livet och samhället. SENIOR 2005 anser: ·
Politiska insatser inom olika områden bör inriktas på att främja
nya och mer flexibla livsloppsmönster som alternativ till de kronologiskt
bundna mönster som i dag dominerar. En mångfald av nya kombinationer
behöver stimuleras... 4.5
Bryt åldersbarriärer SENIOR 2005 konstaterar: Negativ
särbehandling på grund av ålder är en diskrimineringsgrund
bland andra. Vi välkomnar därför förslaget att komplettera
regeringsformen med en föreskrift där diskriminering på grund
av ålder nämns som en av flera otillåtna former av diskriminering...
SENIOR 2005 anser: · Staten, kommunerna och landstingen
bör vara föregångare när det gäller att förändra
ett språkbruk som bara associerar äldre människor med improduktivitet
och behov av hjälp. · Officiell statistik och offentligt finansierad
forskning som ska gälla hela befolkningen eller personer över 65 år
bör omfatta personer i alla åldrar, utan någon övre åldersgräns,
om det inte finns särskilda skäl som talar emot detta. Undersökningar
från statliga myndigheter, kommuner och landsting behöver också
utformas så att de ger underlag för analyser och slutsatser som gäller
alla berörda personer, oavsett ålder. · Det är angeläget
att organisationer och företag så snart som möjligt ser över
sina etiska regler och policydokument i syfte att synliggöra och motverka
negativ särbehandling på grund av hög ålder. 4.6
Planera för aktivt åldrande SENIOR 2005 konstaterar:
Världshälsoorganisationen WHO betonar att planering för aktivt
åldrande handlar om att skapa bästa möjliga förutsättningar
för fysiskt, socialt och mentalt välbefinnande under livsloppet i syfte
att öka antalet friska levnadsår, förmågan att skapa olika
värden och livskvalitet i hög ålder. Att vara aktiv betyder i
detta sammanhang att fortlöpande vara delaktig i sociala, ekonomiska, andliga,
kulturella och medborgerliga frågor. Planering för aktivt åldrande
behöver också fokusera äldre människors rätt till lika
möjligheter och jämlikt bemötande i alla delar av livet. Men det
aktiva åldrandet är också en fråga för hela samhället
och för enskilda människor i alla åldersgrupper... SENIOR
2005 anser: · En central uppgift för myndigheter och andra
aktörer är att skapa förutsättningar för den enskildes
egen planering och eget ansvarstagande för ett aktivt åldrande.
· Det är viktigt att former och underlag för prioriteringar av
samhällets insatser för aktivt åldrande utvecklas. Bedömningar
av den långsiktiga nyttan av olika insatser bör vara vägledande
i sådana prioriteringar. 4.7 Stärk ömsesidighet och
ansvarstagande över generationsgränser SENIOR 2005 konstaterar:
Det generationsöverskridande perspektivet är påfallande klent
utvecklat i Sverige. I flera andra länder finns särskilda program för
arbete över generationsgränser. Dessa är medel för målmedvetna
och varaktiga utbyten av resurser och lärande mellan äldre och yngre
generationer för individuell och samhällelig nytta... SENIOR
2005 anser:. · De utmaningar som en åldrande befolkning innebär
för samhället kräver fortsatta insatser för en hållbar
utveckling mellan generationer över tid. Särskilt måste ömsesidigheten
över generationsgränser stärkas och utvecklas inom områden
av betydelse för samhällsekonomin och maktstrukturen i samhället.
Med en sådan ömsesidighet blir äldre personers delaktighet även
en fråga om att delta i och ta ansvar för politiska beslut. ·
Möjligheterna att långsiktigt främja möten och samverkan
mellan personer ur olika generationer bör uppmärksammas inom alla delar
av samhället. Strukturer för detta behöver byggas upp och kunskaper
om metoder och arbetsformer samlas till en bas för fortsatt utveckling. Nästa
sida! Åter
startsidan! ..Åter
forum! Synpunkter!....Inlägg |