|
| ............... | ||||
sammanfattning cccccccccccc | ||||||
bakgrund | ||||||
Bilder
av framtidsstaden Tid och rum för hållbar utveckling Referat
av Arne Person ________________________________________________ Del
2 Byggstenar Ur inledningen I jämförelse med den förindustriella staden som kännetecknades av mångfald, närhet och täthet präglas dagens västerländska stad av en tilltagande utspridning med tilltagande avstånd mellan aktiviteter och en långt driven funktionsuppdelning. Visioner
och stadsstrukturer Acceptera
hette de svenska arkitekternas storstilade program Framtidens stad - tänkbara förändringar På ett övergripande plan har särskilt de större städerna fortsatt att växa, genom en betydande inflyttning. De har också vuxit på grund av en kraftig ökning av utrymmesstandarden, i många fall till mer än en fördubbling. Tendenser till bland annat utspridning har lett till en omfattande suburbanisering. Den glesa förorten har överflyglat den gamla täta stenstaden. Hur de närmaste femtio årens stadsutveckling kommer att te sig kan inte förutses. En återförening av hem och arbete skulle var en förändring som skulle kunna få omvälvande följder för den framtida stadsutvecklingen. En annan är den pågående avmaterialiseringen och miniatyriseringen av komponenter i avancerad apparatur i hemmen. Även
den fortgående höjningen av inomhustemperaturen kan vändas i sin
motsats när det mer uppmärksammas att den höga inomhusvärmen
medför hälsorisker. Befrämjande av energieffektiva och utsläppsminimerande levnadssätt. Tre
olika skepnader hos framtidsstaden En
fjärde aspekt hos urbanutvecklingen - regionförstoring - Tid
och konsumtion Cyklisk
kontra linjär tidsuppfattning Den linjära tidsuppfattningens tidsband hade fack och avdelningar. Tiden blev en enhet som kunde brytas ner i enheter som var mätbara och standardiserade. Tidssystemet blev rationalistiskt och formaliserat. Punktlighet blev en dygd och tiden en knapp resurs. Linjära tidsformer tillkom med industrisamhällets etablering. Den linjära tidsuppfattningen var bunden till framstegstanken. Kvinnlig
kontra manlig tid Organisk
tid kontra artefakttid Den organiska tiden kännetecknas av rytmiska variationer. Naturen utgör en sfär av samordnade rytmer med olika hastighet och intensitet. Artefaktvärlden har helt andra tidsegenskaper. Spänningen mellan den organiska tiden och den linjära tidsuppfattningen (eller artefakttiden) framträder i många miljöproblem. Snabbhet
fåi ett ekonomiskt värde. Tiden blivit en vara. Tidsdisciplinen koloniserar även fritiden Författarna ser det oavlönade arbetet i hushållet och fritiden, som präglad av ekonomisk rationaliseringslogik. De ser dagens rationaliserade fritid som resultatet av en mångdimensionell omvandling av synen på fritid. Den präglas nu av konsumtion av varor och tjänster från att ha varit en personlig tid för rekreation och vila. Fritiden håller nu på att utvecklas till en allt viktigare sociokulturell arena för identitetsarbete och upplevelse av gemenskap. Den fria tiden präglas av tempoökning. Snarlika mål sätts för arbetets och fritidens idealiska innehåll. Det finns tendenser till att både arbetet och fritiden utförs och levs med samma höga takt. Utrymmet för rekreation och kontemplation minskar och underkastas effektivitets krav. Resande
Resandet är i många sammanhang förknippat med positiva föreställningar.
Detta innebär inte att ett ökat resande alltid kan betraktas som ett
tecken på ökat välstånd. Ett
kapitel ägnas åt resorna idag och deras energianvändning. Framtidens tidsanvändning Det existerar olika sociala rytmer sida vid sida. Synen på tid och hanteringen av tid varierar mellan olika grupper, t ex mellan tidsfattiga arbetsnarkomaner och heltidsarbetande föräldrar å ena sidan och tidsrika pionjärer och arbetslösa å andra sidan. Det innebär att mer eller mindre tydliga tillfälliga parallellsamhällen kommer att utvecklas, med skilda normsystem för medlemmarna av det accelererade, snabba samhället å ena sidan och det inbromsande, långsamma samhället å andra sidan.Det finns all anledning att närmare granska sambanden mellan människors faktiska tidsanvändning och ojämlikheten i fördelningen av tidsmässig välfärd anser författarna. Under rubriken "fritid" visas att det inte är så lätt att definiera begreppet fritid. Det är t ex mycket svårt att skilja mellan vissa delar av obetalt arbete och fritid, mellan fri tid och fritid. Begreppet stress diskuteras. Upplevelsen av av tidsbrist och stress är att gränsen mellan arbete och fritid har blivit mer flytande för många. Det är därför inte förvånande att nyare undersökningar visar att många idag inte vill ha mer fritid utan mer fri ledig tid. Mer tid för eftertanke. Under
rubriken"Tänkbara alternativ till dagens tidsanvändning" Under
"Avslutning-två tidsideologier och -regimer" konstateras att det
går en tydlig skiljelinje i fråga om ideologi och praktik mellan förespråkare
för en mer rationell optimerad tidshantering och förkämpar för
en uppvärdering av tidens kvalitativa dimension. Tillbaka
till Götebors framtid index!
| ||||||
| ||||||