| Processkonstverk
nr 33..![](../gbg400ar/images/k5339lt.jpg) Krafter,
konsekvenser, strategier och hållbarhet
från
2012 | | | .......... | | ........................................................................................................ KONSEKVENSER Konsekvensanalys Enligt
Plan- och Bygglagen ska konsekvenserna av de riktlinjer som föreslås
i översiktsplanen tydligt kunna utläsas. Konsekvenserna kan vara
av olika art ekologiska, ekonomiska, kulturella och sociala. Det är
också ur dessa synvinklar miljöbalken förespråkar långsiktig
hållbarhet. Miljökonsekvensanalyser Enligt svensk
lag krävs en miljökonsekvensbeskrivning för alla verksamheter som
påverkar miljön. Verktyg
för sociala konsekvensanalyser S2020 i Göteborg jobbar med sociala
konsekvensanalyser och där har man tagit fram verktyg som heter SKA och
BKA, Social konsekvensanalys resp. barnkonsekvensanalys.
Idag finns det inget bra verktyg för att göra sociala konsekvensanalyser.
Det finns heller inte med i lagstiftningen att sådan ska göras.
Ekonomisk
hållbarhet och ekonomiska konsekvensanalyser omnäms ofta, men där
liksom för sociala konsekvensanalyser saknas vedertagna verktyg. I
en översiktsplanebeskrivning skrivs följande: "En ekonomisk
hållbar utveckling innebär en balanserad tillväxt som på
lång sikt inte leder till skuldsättning eller förstörelse
av grundläggande tillgångar, varken materiella, mänskliga eller
ekologiska. Hållbar ekonomi innebär att begreppen effektivitet, rättvisa
och hållbar utveckling är centrala. | | | | .......... | | | | .......... | | .......................................................................................................
Starkt
respektive svagt definierade stadsrum Svagt definierade stadsrum i funktionalismens
anda innebär friheten att kunna använda miljöer, göra
dem till sina egna och annektera dem utan att sociala kontrollsystem slår
till. Det finns en hel del forskning om hur folk från oftast trånga
stadsmiljöer på 1940- och 50-talen upplevde att komma till nya förorter
som Torpa och Högsbotorp i Göteborg, eller Hammarbyhöjden i
Stockholm. Det var inte bara de nya materiella villkoren som uppskattades.
Många upplevde det också som positivt att komma ifrån en begränsande
och kontrollerande social miljö. På den tiden var inte trygghet
ett stort samhällsproblem man upplevde inte att man behövde
grannarna på det sätt som man levt förut. Friheten blev en
stor tillgång för barn och ungdomar. Rummets
regi De
starka strukturerna handlar ju om den fysiska miljöns styrande funktion,
delvis på ett ovillkorligt sätt. En gård som t ex har alla entréer
vända mot gårdsytan innebär att alla som bor där måste
passera gården på in- och utväg...Om bänkar står på
torg, om torget har en vattenyta, om torget har intressanta och påkostade
byggnader och konstverk så förstår vi att detta är gjort
för att vi ska kunna vistas där och att torget ska kunna fungera som
mötesplats; en samlande plats i en större miljö. Allt detta är
exempel på att rummet ger regi. ....................................![](images2/vasapd1.JPG) | | .......... | |
Gemensam
Neutral Arena (GNA) Gemensam i meningen att den upplevs tillhöra dem
som bor i ett litet grannskap, Arena som ett rum eller plats där boende blir
synliga för varandra, där det finns möjligheter att umgås
och göra saker. Neutral i den meningen att det förutom synligheten
inte finns ett tvång att därutöver delta i det sociala livet,
men att det finns möjligheter till detta.
En GNA kan finnas i form
av gård, i vissa fall på en gata och i vissa fall i ett trapphus
beroende på utformning. En bra GNA ger förutsättningar för
ett fungerande socialt liv i närmiljön. Tolerans
för olikhet Richard Florida beskriver hur människor ur den
kreativa klassen är intresserade av ett småskaligt, varierat
och blandat stadsliv av den karaktär som finns i centrala stråk
i större städer. Viktigt i hans beskrivningar blir den tolerans
för olikhet som han menar finns just i sådana miljöer. Begreppet
blandstadstadsmiljöer där boende och verksamheter
liksom olika befolk-ningsgrupper blandas ligger nära de ideal som förs
fram av de ovanstående. .....................................![](../images3/vb03345738e.jpg) | | | |
Ett
fungerande vardagsliv Det är viktigt att staden som helhet har en
variation av verksamheter och platser som svarar mot olika behov, och att olika
behov prioriteras lika mycket. Vilka andra behov finns utöver de vi spontant
ser utifrån vår egen synvinkel? Hur man använder vardagstiden
varierar också mellan människans olika faser i livet. Om den byggda
miljön utgår från en bestämd livsfas, försvåras
vardagslivet för dem som befinner sig i andra.
Miljöns
och stadens betydelse för hälsan. En
viktig del av hälsobegreppets koppling till fysisk miljö är hur
mycket miljön stödjer ett rörligt och aktivt liv. I rapporten
Den byggda miljöns påverkan (2006) tecknas en bild
av situationen idag. Samhällsutvecklingen har gjort att vi har mer stillasittande
jobb idag än tidigare och åker mera bil till olika vardagsaktiviteter.
TV-tittandet
och användning av datorer är en del av utvecklingen. Inte minst
gäller det barnen som i allt större utsträckning skjutsas till
skolan och olika aktiviteter. Detta leder till att det mesta av de fysiska aktiviteterna
görs på fritiden snarare än att de byggs in i det vardagliga livet. ......................................![](../images3/vb05269114e.jpg) | | | l
deras attityder, vilket är ett vanligt sätt att ta sig an hälsofrågan.
Istället vill man här trycka på ett socioekologiskt perspektiv,
vilket innebär att miljön i sig gör det svårare för
vissa beteenden och främjar andra. Man måste alltså förstå
kulturella och miljömässiga faktorer för att förstå
individens val.
Det är inte bara rörelsemönster som påverkas av hur den fysiska
miljön är utformad, utan även välbefinnande, social struktur
och medborgaranda. Det finns forskning som visar att bostadsområden
som är promenadvänliga ger ett större socialt kapital, eftersom
de ger bra förutsättningar för mänskliga kontakter i vardagen.
Är området promenadvänligt är man mer benägen att lära
känna sina grannar, lita på människor i området och engagera
sig politiskt och socialt. Detta gör att man blir mera integrerad i sitt
område vilket minskar risken för kroniska sjukdomar och mental ohälsa. Trygghet Trygghet
och otrygghet handlar om en känsla inför framtiden, inför vad som
kan hända. Den som känner sig trygg är inte orolig för vad
som kan hända medan den som är otrygg är osäker och rädd
inför det som väntar. Otryggheten kan röra många olika sidor
av livet arbete, ekonomin, relationerna och till och med själva livet,
det existentiella. Känslor inför vad som kan hända när
jag rör mig utanför bostaden, på gården, gatan, i parken
eller på torget. .................................................................![](../images7/gbgframlt/1428ltlt.jpg) | | | |