|
|
................
|
|
...................................................................
|
|
1 |
|
|
.
..MEDBORGARKRAFTEN
..startsidan illustrerade
versionen
.Nyheter
juni 2024
|
NÄTVERK
FÖR HÅLLBAR UTVECKLING
(OM
LÄNKAR/ BILDER INTE FUNGERAR KLICKA HÄR)
Senaste
nyheter! .....Föregående
nyhetssida
|
|
|
|
|
1 |
|
|
|
|
Brev
till myndigheter..Brev/mejl..Protokolll.Protokoll(Off)..Bildspel
Video Om
nätverken |
Start!.
Nästa! |
|
|
|
... |
. |
|
|
Göteborg:
framtid..
400 år...förslag..Gbg
på
Google earth/ Panoramio!.av
(arnepe1) .Processkonst
förteckning
webben
|
... |
|
|
..Göteborgs
fd
10
stadsdelar (PK
nr25)
|
A
Norra
Hisingen
B
Angered.
C.Östra
Göteborg ..
|
D.Västra
Hisingen ......
E
Lundby,
F
Majorna/Linné. |
G
Centrum,
H
Örgryte/Härlanda
I
Västra Göteborg
J Askim/Frölunda/Högsbo |
|
|
..NYHETSARKIVET..AKTUELLT.
KONTAKT
.. WEBMASTER.. .MIÄ
x |
|
|
. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
BILDER |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
![Bookmark and Share](http://s7.addthis.com/static/btn/v2/lg-share-en.gif)
|
|
|
|
|
|
.2016-09-05
.LÅNGEDRAG:Länk!
S Skärgården: Länk!
.PROJEKT STENSTADEN
MINNEN,,..,
Länk!
.HASSP: ........................................Länkar!
.BETÄNKANDE HASSP .....1 Länk!
2 Länk!
.HASSP: ............................UTVECKLING
.HASSP:..........................Yttr
Jämlik stad
.HASSP:........................... BEGRUNDAN
.HASSP...........................
Före
Förstudie
.HASSP Bakgrund
SocialSciencePark
.HASSP ...Synpunkter
på rapport SSP'
. HASSP
HASSPBILDER
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
![](../images3ny/2224/vb24140307%20Majorna%20Fixfabriken.jpg)
.
.........Här
bygger HSB Göteborg och Fastighets AB Balder
............... inom området
FIXFABRIKEN i Majorna
Namnet Fix
När patentet för den anordning som senare
kom att kallas Fix-spanjoletten godkändes, kunde
Bengtsson inleda sin resa som företagsledare i Majorna. Namnet
Fix sattes av järnhandlaren Gösta Tingström
på Korsgatan, som till en början hade ensamrätt
till försäljningen och som insisterade på att modellen
skulle sälja bättre om den hette något slagkraftigt.
......................................................I
BAKGRUNDEN KARLATORNET
|
|
....FÖRSLAGET
ÄR FRÅN ÅR 2015
...Nu
satsar kommunen på en
...samrådsgrupp.
...Medborgarkraften och
...Staden Vi Vill Ha satsar nu på
...att få funktionen permanent
och ... bli stomme i en HASSP-pilot
|
|
![](../images3ny/2224/Fri%20(6211).jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v24
MAJORNA
Bilden är
tagen från området Fixfabriken
|
![](../images3ny/2224/vb24130303Majorna.jpg) |
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v23
Göteborgs
universitets
forskningsfartyg
SKAGERAK
R/V Skagerak
är ett av världens mest flexibla forskningsfartyg. Både
forskare och kommersiella företag kan boka R/V Skagerak för
olika typer av expeditioner. Vårt mål är att ständigt
bidra till en ökad kunskap om hav och marin miljö.
|
![](../images3ny/2224/vb2423_1390.jpg) |
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v22
Nytt hus på
Pejlingsgatan
|
![](../images3ny/2224/vb24221426lt.jpg) |
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v21
Sprängning
vid Pejlingssgatan
|
![](../images3ny/2224/vb242121430clt.jpg) |
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v20
Dubrovnik
Historia
Det finns olika teorier
om Dubrovniks uppkomst. Den vanligaste hypotesen är att Dubrovnik
grundades på 600-talet av människor som tagit sin tillflykt
från bosättningen Epidaurum som hade förstörts
av avariska och slaviska attacker. Flyktingarna slog sig ned på
en holme som de kallade Laus (med betydelsen 'klippa') och som via
en kanal var avskild från fastlandet. På fastlandet,
mittemot holmen Laus, uppstod senare en slavisk bosättning
som slaverna kallade Dubrava med betydelsen 'ekskog'. Med tiden
integrerades de båda bosättningarna allt mer och i Laus
införlivades ett slaviskt element med befolkningen. Bosättningen
blev sålunda en länk mellan två kulturer. Kanalen
som skiljde de båda bosättningarna åt fylldes igen
på 1000-talet och utgör i våra dagar gågatan
Stradun.
Staden gav skydd åt
flyktingar av alla nationer, förde i allmänhet en fredlig
politik samt ingick fördrag med och erlade tribut åt
flera främmande makter. Åren 12051358 erkände
den republiken Venedigs överhöghet och åren 13581526
var den vasall åt Ungern.
Efter Venedigs föredöme
utvecklades Dubrovnik till en aristokratisk republik och blev mäktig
genom sin handelsflotta som var en av de största på Medelhavet.
På 1500-talet färdades stadens köpmän både
till Indien och till Amerika. Republikens område utgjorde
dock aldrig mer än 1 375 km2. Pest och upprepade jordskalv
(1520, 1521, 1536, 1639 och 1667) hemsökte staden och efter
jordskalvet 1667, som förstörde stora delar av staden,
återvann den aldrig sitt forna välstånd.
År 1806 besattes
republiken av fransmännen som
år 1808 berövade den dess självständighet och
år 1809 förenade den med Illyriska provinserna. År
1814 intogs staden av österrikarna som genom Wienkongressens
beslut år 1815 kom i besittning
av såväl Dubrovnik som de Illyriska provinserna.
Källa: Wikipedia
|
![](../images3ny/2224/vb24200914.jpga.jpg)
Dubrovnik skadades svårt
under det kroatiska självständighetskriget (19911995)
och belägringen av staden (19911992) då Serbien och
Montenegro försökte att separera den sydligaste delen av
Dalmatien från Kroatien. Huvuddelen av skadorna är i dag
reparerade. |
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v19
Konsert
Musik som vi
gillar ökar lugn och ro-hormonet oxytocin, stärker immunförsvaret
och får fart på tarmarna.
|
![](../images3ny/2224/vb24190719konsert.jpg) |
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v18
Övre
Viktoriagatan
Byggnadsår:
1905; Arkitekt: C F Ebeling; Ursprunglig användning: Pumphus
|
|
|
|
|
Visual Arena
på Lindholmen Juni 18 Inbjudan!
We will explore
the best virtual words and Metaverse.
Visual Arena bjuder in
dig till eventet "Spektrum", en interaktiv utforskning
av Metaverse, Digitala Tvillingar av städer, XR och Informationsvisualisering
där vi med hjälp
av spekulativ design blir del av en kreativ kraft.
Lyssna till spännande
presentationer och bli del av ett lag för att spela mot andra
lag i att spekulera i framtiden.
Föreställ dig
ett evenemang där varje steg är en del av en storslagen
spelplan, där vi använder spelmekanismer för att
driva kreativitet och minnesvärda upplevelser.
I en värld där
vi inte engagerar oss i framtiden, riskerar vi att stå inför
en verklighet präglad av ökande klyftor mellan rika och
fattiga, en planet plågad av miljöförstöring
och en teknologisk framtid där etiska och sociala dilemman
blir till olösliga problem.
I detta kaos av risker finns också möjligheter till innovation,
hållbar utveckling och en mer rättvis värld. Genom
att aktivt forma och investera i vår framtid kan vi skapa
en värld där alla har möjlighet att skapa sig ett
gott liv och där vår planet blomstrar i harmoni med mänskligheten.
Vi bjuder därför
in dig till eventet Visual Arena Spektrum där du tillsammans
med vårt nätverk får spekulera i framtiden och
designa den så den blir en ljus sådan.
|
![](../images3ny/2224/vb24150343visual%20Arena.jpg)
.............VISUAL
ARENA
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v17
Text från kommunens hemsida
Vad?
Omställningslabbet i Frihamnen utvecklas som en framtidsprototyp
och en mötesplats med syfte att stärka och utforska metoder
för samskapande och inkludering inom hållbar omställning.
Platsen testar hur medborgare aktivt kan delta i omställnings-arbetet
och hur olika aktörer kan mötas och utbyta idéer.
Hur?
Omställningslabbet öppnade den 2 juni 2023 i samband med firandet
av Göteborgs 400- årsjubileum. Under sommaren aktiverades platsen
genom workshops, samtal, filmvisningar, utställ-ningar och prototypbyggen.
Under 2024 utvecklas Omställningslabbet genom en nybyggd inramning
och entré samt väderskydd och odlingsytor.
Platsbyggnad som metod
Byggnationen av Omställningslabbet är en del av den platsutveckling
som pågår i Frihamnen sedan 2012. Platsutvecklingsmetoden
används för att testa framtida funktioner på platsen i
liten skala tillsam-mans med allmänheten innan större investeringar
görs. Arbetssättet innebär direkta möten mellan planerare
och platsens framtida användare, vilket leder till större möjligheter
för användarna att påverka slutresultatet samt att skapa
en relation till platsen redan under uppbyggnadsfasen.
Metoden har bland annat använts för att utveckla Jubileumsparken
med dess bastu, hamnbad och utflyktslekplats. Under 2022 började
området kring Södra Frihamnspiren aktiveras genom ett flertal
prototyper, där Omställningslabbet och den marina kolonilotten
Flytevi ingår.
Vem?
Omställningslabbet utvecklas av Göteborgs Stad i samarbete med
Göteborgs universitet, Urban Futures, Chalmers tekniska högskola
och HDK-Valand med flera.
|
![](../images3ny/2224/vb2417%20(6216).jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v16
![](../images3ny/2224/KONTAINER%20%20(6212).jpg)
|
![](../images3ny/2224/vb2416%20(6209).jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v15
KV FÄNRIKEN I HAGA
![](../Mina%20hemfortgalleri/images2/vbild9.jpg)
KV GRANEN I VASASTADEN
... . .
|
|
![](../images3ny/2224/vb2415%20(6210).jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
HASSP-Pilot på
Bananpiren?
Bilden visar ett
utkast till ett program för ett obeyarum inom en HASSP-pilot
HASSP står
för:
Holistic Association Social Science Park
Texten nedan är
ur en skrivelse till kommn-styrelsen som den 10 april ska besluta om man
ska satsa på en levande plats på bananpiren,
Föreningen
Staden Vi Vill Ha (SVVH) och nätverket Medborgarkraften m. fl.
vill med sammanställningen nedan av vårt mångåriga
arbete gällande Bananpiren och dess utvecklingen ge sitt stöd
till:
Yrkande angående utvecklande av bananpirsområdet till
en levande plats i Göteborg
som ska behandlas under Kommunstyrelsen möte den 20 mars 2024
Staden Vi Vill Ha önskar representera Medborgarna i föreslagen
utredning!
Vår övertygelse är att en Holistic Association Social
Science Park (HASSP) som
Pilot på Bananpiren blir en levande plats, ledande till nya lösningar
och idéer
samt till innovationer och uppskalning.
Medborgare och
folkvalda samverkar
interaktivt och uppfyller 'Göteborgs Stads mål' för en
mer jämlik stad.
|
|
![](../images3ny/2224/OBEYA%202024-02-22%20002714%20E%20lt.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v14
Mark Isitt 9 april
kl 19:00 Älvsborgs kyrka
Mark Isitt är
journalist och författare uppvuxen på ön
Marstrand. Han har skrivit om stadsutveckling, arkitektur
och design sedan slutet av 80-talet
för både svenska och utländska tidskrifter.
|
|
![](../images3ny/2224/vb2414%20Mark%20Isitt.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
![](../images3ny/2224/vb2413%20cykel.jpg) |
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v13
Han är
ute och cyklar!
Han följer kommunens skyltning
Han kommer från
Gårdsten som har avtal med GKSS om segling för ungdom.
Han cyklar via Hinsholmskilen.
Vid Långedrag finns skyltat att GKSS ligger ut mot Saltholmen.
Vid Roddföreningens hållplats skyltas att GKSS ligger ut mot
Ängholmen.
Efter flera återvändsgator ser han GKSS-byggnaden och tar sig
via en kultursig och bryggor välbehållen till GKSS.
Men det hade kunnat
gå illa!
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v12
En
glad och förnöjd fiskare på
Fiskebäcks museum
|
![](../images3ny/2224/vb2412_0048a.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v11
häck
En ljus husfasad
bakom en häck kan lysa upp en annars gråtrist utsikt.
|
![](../images3ny/2224/vb2411%200069%201.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v10
Frihamnsdagerna
inför år 2024
Frihamnsdagarna har
gratis entré.
Genom att fylla i anmälan tar din organisation ställning bakom
Frihamnsdagarna värdegrund.
Det innebär en gemensam målsättning att stärka demokratin
genom att mötas i samtal för att tillsammans skapa positiv förändringskraft
och öka hållbarheten i samhället.
|
![](../images3ny/2224/vb2410_0085a.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v09
....SAMVERKAN
OM HASSP?
....
Ttill gagn för byggandet av en rörelse som är
.. . tillräckligt kraftfull för
att vända utvecklingen enligt
.. ..såväl Studiefrämjandets
som SVVH:s intentioner.
|
![](../images3ny/2224/vb2409%20Studiefr%E4mjandet.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v08,
..Göteborgs
Symfoniker
..Se de nordiska kusterna som du aldrig sett
dem förr. ..Unika projektioner fyller
Stora salen i en späckad ..konsertupplevelse
skapad av naturjournalisten
..Joakim Odelberg och Göteborgs Symfoniker.
..Den handlar om vår bräckliga
jord och om det sköra
..hopp vi hyser för vår framtid.
Fem framstående
..tonsättare från Nordens alla
länder presenterar
..nyskriven musik om vår tids stora
utmaning.
|
|
![](../images3ny/2224/vb2408%200018.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v07
Demokratisering
och rörelse på Falken
I Göteborg hämtades
bland annat inspiration från organisationen Local Futures. De kom
att presentera
en guide för lokalt förändringsarbete som de sammanställt:
Localization Action Guide.
Tillsammans diskuterades
och utforskades hur vi
skulle kunna utveckla en liknande guide med förändringsverktyg
i Sverige och utifrån en svensk kontext.
|
|
![](../images3ny/2224/vb2407%20Demokratisk%20omst%E4llning%200012.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v06
,Sven
Yrvind på Båtmässan
...... En av Båtmässans mest uppskattade
gäster på scenen är Sven Yrvind.
.......Denna
gång får vi dels höra Sven berätta om sina tidigare
äventyr
......(och
de är många) dels blir ett samtal kring han passion får
små båtar,
......hur
det går med bygget av den nya båten och om några av
hans många
.....
uppfinningar.
|
![](../images3ny/2224/vb2406%209964.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v05
.....,DICKSONSGATAN
.....I bakgrunden bland annat Lisebergs
vattenpark Oceana
|
![](../images3ny/2224/vb2405%200023.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v04
GRUNDBULTEN
SEDAN NÅGRA ÅRTIONDEN
är både liberalismen och socialismen på
stark tillbakagång och utsatta för hård kritik- ofta
från nya och oväntade håll.
Den
svenska demokratin kan sägas ha kommit på obestånd.
I sin första
populärvetenskapliga bok ger Bo Rothstein läsaren ett noga underbyggt
förslag, det han kallar liberal socialism:
en väg
bort från en fruktans politik i riktning mot ökad mellanmänsklig
tillit som grund för ett demokratiskt samhälle - och en demokratisk
demokrati.
Tanken är
lika klar som radikal: Liberalismens löfte om respekt för individens
autonomi och socialismens löfte om social och ekonomisk rättvisa
borde kunna ta varandra i hand.
|
![](../images3ny/2224/vb2404aIMG_9695.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v03
dags att
bry sig
Så kan
civilsamhället och den idéburna sektorn lyfta Sverige
UR Inledning
Ett vitalt civilsamhälle och idéburen sektor. Ibland kallad
den tredje sektorn. Behövs för att lyfta Sveriges utveckling
framöver. Det kommer bara ske om vi bryr oss.
Det pågår förändringar av samhällsklimatet,
bland annat formulerat genom FN:s globala mål, som gör att
konturer av en fjärde fas träder fram.
I denna fas betonas behovet av samverkan och en ny typ av samskapande
mellan de tre sektorerna -
offentlig sektor, näringslivet och den tredje sektorn.
Till det här
samskapandet knyts nya finansieringsmöjligheter kopplade till sociala
mål och program för att utvärdera effekten av gemensamma
insatser för att påverka samhällets utveckling i positiv
riktning.
I regeringens
proposition till riksdagen står också uttryckligen att det
organiserade civilsamhället ska uppmuntras att delta i partnerskap.
Samverkan och
samskapande kräver, i likhet med korporativism, konkret handling
De engagerar sig i social innovation och socialt entreprenörskap
och utvecklar sina verksamheter med hjälp av nya finansieringsmöjligheter.
Utmaningarna
Anpassningen till den fjärde fasens samskapande har
visat sig vara
kantat av utmaningar
För den tredje sektorns affärsmässiga organisationer kan
det vara svårt att få lån. Sverige saknar ett stort,
socialt inriktat finansinstitut eller en statligt sponsrad, social finansiell
infrastruktur som kan ta tillvara på sektorns innovationskraft och
entreprenörskap.
Sådana
finansieringsinstitut finns i flera europeiska länder och stöttas
även av olika EU-fonder.
I formandet av det nya samspelet - det nya samhällskontraktet - borde
finansiering i olika former vara en högprioriterad fråga att
adressera
också i Sverige
Det finns ett behov
av att tredje sektorns myriad av organisationer samlar ihop sig för
att möjliggöra ett samskapande.
Den här boken visar på en mängd av områden som kan
utvecklas för att stärka sektorns möjlighet att bidra positivt
till samhällsutvecklingen.
Som uppmärksammats
ovan finns också ett klart förändringsintresse
på flera håll i den idéburna sektorn, men för
att åstadkomma den önskvärda förändringen behövs
kraftsamling.
|
![](../images3ny/2224/vb2403a%20IMG_9697.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v02
VAD HÄNDER
NU?
UR
BOKEN FRÅN REDAKTÖRERNA
Med denna antologi vill vi dels vittna om hur krisen slog, dels se vilka
effekter den fått på idéer kring styrning och finansiering
av välfärden. Vad händer nu?
FÖRORD
Digitalisering är modeordet och några tycks tro att allt som
sker under det paraplyet är av godo. Akademikerförbundet SSR
har satt fokus på algoritmerna, det vill säga instruktionen
till det automatiserade beslutsfattandet, eftersom vi ser att det är
där "makten" och akilleshälen finns. Det ska vara
demokratiskt styrda, inte kodade av amerikanska konsultföretag utan
insyn och granskning, som vi faktiskt sett i några kommuner. Det
handlar om myndighetsutövning, i en sektor som arbetar med de mest
sårbara människorna. Det är inte rimligt att varje kommun
eller myndighet ska vara en egen experimentverkstad när det handlar
om samhällets mest utsatta.
Akademikerförbundet SSR:s medlemmar finns i hela välfärden.
De bygger den generella välfärden och ser hur skyddsnätets
maskor slits sönder.
OM TEXTERNA
skriver Simon Vinge
Susanna Alakoski inleder antologin med att visa på varför
ojämlikheten är central för hur, och på vilket sätt,
människor drabbats av pandemin.
Elisabeth Dahlin talar om barnombudsman och kompletterar en olustig
bild av hur pandemin påverkar dem som vi som samhälle har allra
högst skyldighet att skydda.
Sverker Sörlin sätter den nuvarande krisen i ett bredare
historiskt sammanhang. Vad är egentligen en kris?
Mattias Beijmo visar varför frågan är central för
fackförbund.
Tobias Baudin förmedlar. Alla över 70 benämndes
som riskgrupp och hamnade i centrum av smittskydds strategierna.
Marta Szebehely har följt den svenska äldreomsorgen under
hela sin forskarkarriär och är oroad av utvecklingen.
Åsa Plesner sätter fingret på det, och vi har
även sett det i många av våra medlemmars verksamheter.
Åsa-Pia Järliden Bergström instämmer utifrån
LO:s perspektiv i att ojämlikheten är central.
Bo Rothstein och Louise Bringselius, forskare, påtalar en
annan stor utmaning i organiseringen av välfärden. De beskriver
kommunernas och regionernas organ för samordning, dialog och till
viss del reglering, nämligen Sveriges kommuner och regioner, SKR.
Emanuel Örtengren är utredare på den marknadsliberala
tankesmedjan Timbro och är orolig för att vi slänger ut
barnet med badvattnet.
Lena Hallengren som socialminister har haft de stora frågorna
om pandemin i sin portfölj.
Ulf Kristersson tar upp välfärdsfrågan i en bredare
bemärkelse.
Pär Holmgren beskriver hur vi i samband med denna omställning
behöver nya skattebaser.
|
![](../images3ny/2224/vb2402aIMG_9696.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2024 v01
bob säger: Bergsjön
Det här är
berättelsen om kulturföreningen bob och den slingriga vägen
fram till ett kulturhus i Bergsjön i Göteborg.
Allt började vid millennieskiftet och nådde fram hösten
2022, när det nybyggda kulturhuset slog upp portarna.
Men vem är då
bob? Ingen vet säkert, men bobs experimen-tella arbete med konst,
kultur och politik under mer än 20 år har påverkat Bergsjön
som plats för minnen, kreativa möten, samtal och gränslösa
upplevelser.
Detta är också
en skildring av hur det kan gå när offentlig byrokrati möter
människor med kultur - och livserfarenheter
från hela världen och det ska avgöras vem som har tolknings-företräde
och makt över kulturen. Vad hände när bobs lokalt och globalt
orienterade kulturhusplaner mötte den kommunala processen?
En bok för alla
som är intresserade av konst och kulturpolitik i en ny värld
och i en ny tid,
|
![](../images3ny/2224/vb2401aIMG_9720.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2023 v52
HASSP IMPLEMENTERING SOM RESULTERAR I
BLOMSTRANDE MILJÖER.
HASSP SOM "GRUNDBULT"
Staden Vi Vill Ha inser att en komplettering med HASSP
är nödvändig. Utan HASSP är risken stor att ett excellensinstitut
i topp leder till ett alltmer auktoritärt styre. Med ett toppstyrt
HASSP finns också risker för autokrati eller anarki.
Däremot om exellensinstitutet ingår i HASSP i botten av pyramiden
fås en stimulerande interaktion mellan excellens och civilsamhälle
med blomstrande starka forskningsmiljöer.
Ett utökat samarbete mellan lärosäten, forskningsinstitut,
näringsliv, offentlig sektor och civilsamhälle underlättas.
Samverkan och dialog mellan myndigheterna inom ett framtida HASSP-nätverk
skapar en nationell överblick över forsknings- och innovationssystemet
och underlättar samarbeten mellan forskare, forskningsaktörer,
näringslivet, regioner, kommuner och andra samhälls-aktörer.
Ett HASSP-nätverk möjliggör framtidssäkring av samhället.
|
![](../images3ny/2223/vb2352%20(5931).jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2023 v51
GOD JUL OCH GOTT NYTT ÅR
STORA HAMNKANALEN OCH BRUNNSPARKEN
|
![](../images3ny/2223/vb2351%209518.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Veckans
bilder 2023 v50
MOMENTUM
MOMENTUM
VAD KRIG, KLIMATKRIS OCH VIRUS FÖRÄNDRAR
Bok av Kjell A Norström och Per Schlingmann
15-minutersstaden - när byn flyttar till stan
På allt fler platser i världen kan man nu se de första
tecknen på vad som skulle kunna kallas den hyperlokala staden. Vi
vinkar farväl till bilen och handeln som den moderna stadens centralfigurer.
I stället välkomnar vi idén om 15-minutersstaden.
En Idé av prof
Carlos Moreno vid universitetet i Surbonne.
Alla invånare ska ska inom maximalt 15 minuter med muskelkraft,
alltså till fots eller cykel , kunna nå allt de behöver
för sitt vardagliga liv
Många av världens städer
behöver nu räddas från sig själva.
Professorn idé:
"Gör om den stora trögrörliga monolitisk
stadskroppen till en familj av hundratals små dynamiska byar."
Många av våra städer förvandlas redan nu utifrån
de här idéerna från att vara funktionsseparerade till
att bli mer av lokala nätverk. Det som en gång var först
och främst ett shoppingland med kontor håller nu på att
förvandlas till ett kluster av kvarter och stadsdelar.
Tio trender som påverkar
utvecklingen av våra städer.1.
Talang får städerna att dansa
2. Risk för donutstäder!
3. Vi tar naturen till staden
4. Min by staden
5. Dödsstjärnan
6.Transport blir service
7. Urban ultraservice
8. Hantverksstaden!
9. Kvarterets identitet
10. Städerna blir Girlvilles
Staden är fortsatt först och främst kvinnornas habitat.
Läs mer!
|
![](../images3ny/2223/vb2350%209493.jpg) |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
NÄSTA
!
NÄSTA! |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|